![Lapajánló](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/kiadvany_kep_140_x_auto_/s3/2024-08/cl_magyar7_035_het_2024-1.jpg.webp?itok=kFYuwTxN)
Kolozsnéma
Az Alsó-Csallóközben, Nagymegyertől 16 km-re délkeletre, Komáromtól 29 km-re nyugatra, Gönyűvel szemben, a Duna bal partján fekszik a történelmi Komárom vármegye területén. 2006 óta a Morava hajó biztosítja a kishatárforgalmat Gönyű felé. Keletről Nagykeszi, nyugatról Komáromfüss, délről Gönyű és Nagyszentjános községek határolják. Áthalad rajta a Nagykeszit (6 km) Füss-sel (5 km) összekötő mellékút. Érinti a Duna töltésén haladó Duna-menti nemzetközi kerékpárút.
A Nyitrai kerület Komáromi járásához tartozik. 1920-ig Komárom vámegye Csallóközi járásához tartozott. 1938-1945 között visszacsatolták Magyarországhoz. Csehszlovákiához kerülve a Komáromi járáshoz tartozott 1923-1949 között, 1949-1960 között pedig a Nagymegyeri járáshoz. Területe minimális mértékben változott 1921-hez képest (11,81 km²-ről 12,04 km²-re).
Lakosságának túlnyomó többsége magyar nemzetiségű. A 20. század során lakosságszáma csaknem a felére csökkent. A község lakosságának többsége római katolikus vallású, de jelentős a reformátusok aránya is (20 % 2011-ben).
Első okleveles említése 1168-ból maradt fenn villa Néma alakban s ez időben a komáromi vár tartozéka. 1216-ból a Némái Kolosok nevében fordul elő. Némái Kolos Jeromos 1435-ben kap rá királyi adományt. 1522-ben Egyházas-Néma alakban tűnik elő s egy ideig a Vas-nemzetség birtokolja, majd Désy Boldizsár a földesura. A török dúlása után a Lengyel-család kezére kerül, de birtokkal bír itt az idők folyamán a Káldy-család is, majd jórészt a pannonhalmi apátság kerül tulajdonba. Későbbi birtokosok még a gróf Lainberg-, Vigyázó- és Somody-családok is. A szabadságharc alatt ütközet színhelye. Lakói főként halászatból éltek. A községnek két vízimalma volt és itt állt a Duna egyik fontos kikötője is. A trianoni békeszerződésig Komárom vármegye Csallóközi járásához tartozott. A falu lakói sokáig halászattal és aranymosással foglalkoztak. Határában álltak az egykori Csépánfalva és Simándfalva települések.
Határában (a Duna-parton) ma is jelentős kavicsbányászat folyik. A községben 1962 óta a évente megrendezik a Szlovákiai Magyar Társadalmi és Közművelődési Szövetség (Csemadok) járási dal- és táncünnepélyét.