A Lónyayak öröksége
Az Ung-vidéki Deregnyő önkormányzata és a Tuzsér Községért Közalapítvány A Lónyay- örökség deregnyői vetületei címmel június 29-én műhelymunkát tartott a Lónyaiak egykori kastélyában, amelyben ma a helyi alapiskola található.
![](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2020-06/gabri-rudolf.jpg?itok=pYNwA4c9)
Hudák Valéria igazgatónő üdvözlése után a deregnyői Lónyayakról az iskola igazgatóhelyettese, Balogh Eleonóra tartott vetítőképes előadást.
Amint elmondta, a falu 1730-ban – házasság révén -- került Lónyai Ferenc birtokába.
A most is álló kastély 1812-ben épült,
elölről egy, hátulról pedig kétszintes épület, amelyet egykor egy csodálatos park vett körül.
Ferenc unokája, gróf Lónyay Gábor jelentős magyar politikus volt, mezőgazdasági szakíró, aki szintén ebben a faluban született.
Kossuth pártfogoltjaként mutatta be őt az országgyűlésben. Jelentős könyvtárat hozott létre, ő építette a falu iskoláját, amelynek épülete azóta megsemmisült. Ő kezdte el a templom építését is, amelyet már fia fejezett be. Amikor a politikából visszavonult, modern földművelést, állattenyésztést folytatott.
Lónyay Gábornak mindössze egyetlen gyermeke született, Ödön, aki meglehetősen rövid életű volt, ám 4 gyermeke közül a két fiú, Gábor és Elemér tovább gazdagította a család hírnevét. Gáborból gazdálkodó lett, Elemér viszont állam-és jogtudományt végzett, diplomáciai karriert töltött be, és Rudolf trónörökös özvegyét vette nőül.
Gábornak két lánya született, ezek közül Mária Lujza lett a deregnyői Lónyay-birtok utolsó gazdája. 98 évet élt. Fia Németországban telepedett le, míg lánya, aki magyarul is beszélt, Ausztriában élt.
Balogh Eleonóra után Gabri Rudolf, a Nagykapos és Vidéke Társulás elnöke kapott szót, aki elmagyarázta: miért transz-nacionális ez a projekt, illetve hogyan született meg annak az ötlete, hogy Tuzsér és Deregnyő a Lónyayak szellemi öröksége révén egy projekten belül találkozhasson.
Ezt követően Klicsu Ferenc, Tuzsér Községért Közalapítvány elnöke vette át a szót, aki mindenekelőtt beszámolt a Tudástranszfer mint ZSinórmÉrték (TUZSÉR) – Transz és internacionális kulturális együttműködések a Kárpát-medencében című projektről.
A Lónyay család tuzséri ágának története a XVIII. században kezdődött.
Amíg Lónyay Ferenc II. Rákóczi Ferenc főhadbiztosa volt, addig János Mária Terézia testőre, míg talán a leghíresebb Lónyay, Menyhért az Andrássy-kormány pénzügyminisztere, egy ideig miniszterelnök. Unokája, Pálma újrahonosította a Kárpát-medencében a solymászatot, ami ma már hungarikumnak számít, valamint kastélyában 1914-ben önköltségen létrehozott egy hadikórházat, ahol 280 sebesült katona gyógyulhatott.
Fiát, aki nyíltan németellenes volt a II. világháborúban, Szálasi Ferenc kivégeztette, Pálma-- férje halála után-- vitéz sedeni Ambrózy Györggyel kötött házasságot,aki mintagazdasága révén Tuzsér első díszpolgára lett.A falu almatermesztésében szerzett elévülhetetlen érdemeket.
Ezt követően a Lónyayak öröksége címmel a közönség megtekintett egy disszeminációs élményfilmet. Végül pedig Klicsu Ferenc a tuzséri Lónyay-kastély jövőbeni hasznosítási lehetőségeiről beszélt a kulturális turizmus kínálta kereteken belül. Tervezik a Lónyay Örökségközpont létrehozását Tuzsér központtal.
Érdekesség, hogy Trianon után a Lónyay-birtokok is három ország területén szóródtak szét
Deregnyő Szlovákiában, Beregsom pedig Kárpátalján található, az utóbbi kastélyt a család nyári lakként használta. Az Örökségközpont életrehívásának egyértelműen az a célja, hogy létrehozzanak egy regionális kulturális és turisztikai központot, amely magába foglalja az épített örökség teljes megújulását, a család szellemi örökségének bemutatását, megőrzését, ill. azok továbbadásának intézményi hátterét.
A műhelymunkát a Cantabile kórus muzsikája színesítette. A projekt keretén belül egy vaskos könyv is napvilágot látott, amelyből minden résztvevő kapott egy példányt.