Megújul végre az oroszvári kastély?
Már rég mintája lehetett volna a történelmi jellegű épületek felújításának és újra hasznossá tételének, ehelyett évek óta csak roskadozik, bár még így, romos állapotában is méltóságteljes és tiszteletet parancsoló. Az oroszvári kastély évek óta arra vár, hogy valaki új életet leheljen bele. Most a kormány a szándék mellé forrásokat is biztosít.
![oroszvári kastély](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2024-07/rusovce_tasr_0.jpg?itok=tPkX4LkH)
2019-ben felsejlett némi reménysugár, amikor pályázatot írtak ki a teljes felújítására. Az ajánlatok beérkezése után már csak a szerződés megkötésére vártak a nyertes pályázóval, és a felújítási munkálatok megkezdésére. Erre azonban nem került sor. Az egyik sikertelen pályázó ugyanis megvétózta az egészet: fellebbezést nyújtott be a nyertes pályázó ellen, aminek a Közbeszerzési Hivatal helyt adott. Nem tetszett nekik ugyanis a felújítás szerintük túlságosan alacsony költsége. Így a várva várt felújítás elmaradt.
A kulturális örökségnek számító épület ma már majdnem évszázadosnak mondható hanyatlása pedig tovább folytatódott – utoljára még a második világháború előtt újították fel. Majd harminc éve van a szlovák kormányhivatal tulajdonában, az eredeti elképzelések szerint felújítása után reprezentációs célokat szolgált volna a kabinet számára, és az ideérkező magas rangú külföldi vendégeknek nyújtott volna szálláshelyet.
Bár a kormány megkaparintotta a patinás épületet, ennyiben nagyjából ki is merült az igyekezete, a felújítására már nem futotta egyetlen kormány büdzséjéből sem.
Paradox módon éppen Ivan Gašparovič akkori államfő volt az, aki 2010-ben azzal a javaslattal állt elő, hogy adják el a kihasználatlanul álló államfői rezidenciát a Slavínon, és annak árát az oroszvári kastély teljes felújításába fektessék.
A kastély felújításának a tervezetét végül a Fico-kormány 2012-ben hagyta jóvá, egy évvel később az akkori pénzügyminiszter, Peter Kažimír elő is terjesztette a javaslatot, amely több forrással – alapítványi és vállalkozói juttatásokkal, uniós forrásokkal, a Norvég Alap támogatásával és az állami költségvetés megfelelő arányú társfinanszírozásával – számolt volna. Kažimír akkor azt állította, a kormánynak 20-25 millió eurót ígértek ajándékok formájában erre a célra. A javaslat megvalósítására azonban több év elteltével sem került sor, és a szándék csak szándék maradt: a történelmi jelentőségű kastély felújítását Fico harmadik kormánya és az azt követők sem teljesítették be.
2023 nyarán aztán új lendületet kapott a kastélyprojekt. Az elkészült tervek szerint a csehországi lednicei kastélyhoz hasonlóan szerették volna megvalósítani a felújítást, ami az épület teljes külső és belső rekonstrukcióját magába foglalná, azaz nemcsak a homlokzat kapna új ruhát, hanem a belső falakon lévő történelmi falfestményeket is történelmi hűséggel restaurálnák.
A fényképekről ismert formára kívánják felújítani a cselédépületet is, amelyet a nagyközönség rendelkezésére bocsátanának. A tervek szerint befedik és kivilágítják az eredeti kastélyudvart, ahol pihenőteret alakítanak ki a látogatók számára, továbbá közösségi termeket, múzeumot és többcélú helyiségeket az Oroszvár területén működő különböző civil egyesületek társadalmi rendezvényeinek lebonyolítására, illetve esküvőket is tarthatnának az épületben.
A pályázat nyertesét 2023 júliusában hirdették ki, a szerződés aláírására azonban már nem került sor, mert a legolcsóbb – 104 millió eurós – ajánlatot kínáló nyertes pályázóval szemben (ismét) az egyik sikertelen pályázó fellebbezést nyújtott be, szerinte ugyanis ilyen alacsony költségen nem valósítható meg a kastély tervezett teljes felújítása. A nyertes pályázó ajánlata mintegy 30 millió euróval volt alacsonyabb, mint a másik két pályázó által kínált végső ár átlaga.
A felperes szerint emellett fennáll a gyanúja annak, hogy a közbeszerzések átláthatóságát is megsértették, mert sem a kormányhivatal, sem a pályázó nem cáfolta meg a nyertes ajánlat valóságtartalmával és a szerződés tárgyának megfelelő teljesítésével kapcsolatos kételyeket. Kifogásolta továbbá azt is, hogy a kormány illetékes hivatalnokai túl gyorsan végeztek a több mint 600 oldalas árajánlattal.
Bár a kormányhivatal megalapozatlanoknak nevezte a felperes kifogásait, a közbeszerzési hivatal a per során a felperes oldalára állt. Az ellenőrei szerint a kormányhivatal nem ellenőrizte kellőképpen a nyertes pályázó rendkívül olcsó ajánlatát, és ezzel kapcsolatban nem érkezett egyiküktől sem megfelelő magyarázat. Ódor Lajos hivatalnokkormányának távozása okán a folyamat újra megakadt, nyilvánvaló volt, hogy a pályázatok újraértékelése az új kormány dolga lesz.
Robert Fico új kormányának most tehát lehetősége van arra, hogy a réges-régi lemaradását törlessze. Tizenegy év eltelte után újra lehetőséget kap arra, hogy ennek a páratlan értékű történelmi műemléknek a teljes felújítását elindítsa.
Az már azonban erősen kétséges, hogy kormányzása ideje alatt sikerül is befejeznie. A meghirdetett pályázat feltételei szerint a helyreállítási munkálatok ugyanis négy évnél tovább tartanak majd; minél később kezdik el a munkát, annál tovább tart tehát a felújítás.
A legutóbbi információk szerint úgy tűnik, végre elrugaszkodunk a holtpontról az oroszvári kastély ügyében. A közelmúltban a kormány megvitatta a tervezetet és időközben a közbeszerzési hivatal is elutasította a nyertes pályázattal kapcsolatos kifogásokat. Érdekes, hogy 2023-ban az elbírálás első felülvizsgálatakor még eleget tett a nyertes pályázat alacsony árára és annak nem kellő megmagyarázására vonatkozó kifogásnak, most viszont elutasította. A pályázat újraértékelésére a kormányhivatalt bízta meg.
Az oroszvári kastély felújítása a tervek szerint 2029-ben fejeződik be, és a teljes költsége megközelíti a 110 millió eurót.
A kastély rekonstrukciójának várható összköltsége 2019-hez képest tehát növekedik, oka a magas infláció, valamint az ezzel összefüggő energia-, munkaerő- és anyagár-emelkedések. A kastély rekonstrukciójára a 2024–2028-as évekre eredetileg 85 millió eurót különítettek el.
A kormányhivatal mindent megtesz azért, hogy más alternatív finanszírozási forrásokat találjon (például a helyreállítási terv szabad forrásaiból, egyéb uniós forrásokból vagy a kormányhivatal költségvetési tételein belül), amelyekkel a megemelkedett költségeket fedeznék. A kormányhivatal vezetője, Juraj Gedra szerint nem lesz egyszerű az építkezés, hiszen kulturális műemlékről van szó. Ezért a hivatalban létrehoztak egy szakértői csoportot is, amely felügyeli majd a teljes rekonstrukciót.
Megjelent a Magyar7 hetilap 2024/26. számában.