Bíró Szabolcs nem hagyja cserben olvasóit
Megjelent Bíró Szabolcs, dunaszerdahelyi regényíró legújabb könyve, a Lázár evangéliuma. A székirodalom mozgalom és az Anjou regényfolyam atyja a koronavírus járvány idején sem hagyja cserben olvasóit. A legkisebbeknek egy új, ingyenesen elérhető kissárkányos mesével kedveskedik.
![](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2020-04/biro_szabolcs.jpg?itok=zjTIEIDH)
A napokban jelent meg a legújabb könyve. Milyen újdonságok születtek Bíró Szabolcs irodalmi háza táján?
A legnagyobb újdonság most egyértelműen a regényem, a napokban megjelent Lázár evangéliuma. Nemrég azonban négy e-könyvemet is ingyenesen elérhetővé tettem: a 2013-as Nyugat őre című novella és a 2014-es Ragnarök című regény mellett két teljesen új alkotást, Az akadályzabáló című interjúkötetet, illetve A sárkány, aki nem akart tüzet okádni című mesekönyvet. Ezek mind megtalálhatók a honlapomon, a www.biroszabolcs.eu oldalon, a Lázár evangéliuma pedig papíralapú, nyomtatott könyvként és e-könyvként egyaránt megvásárolható, tulajdonképpen minden könyvesboltban, illetve könyves webáruházban.
Beszéljen kérem a Lázár evangéliuma születésének körülményeiről és arról, milyen írói oldala mutatkozik meg az új regény lapjain.
Életem első horror-regényéről beszélünk. A Lázár evangéliuma javarészt 1348-ban játszódik, a Magyar Királyságban, egy olyan alternatív valóságban, ahol a pestis helyett élőholtak özönlötték el Európát. Ezzel az ismeretlen ellenséggel kell szembenéznie hőseinknek: Anjou Lajos királynak, Toldi Miklósnak, Lackfi Istvánnak, illetve meglepetésként több olyan szereplőnek, akiket az olvasók már ismerhetnek az Anjouk című sorozatom lapjairól. Egyfajta műfaji kísérlet volt részemről a regény megírása: érdekelt, vajon milyen lenne egy „zombihorror” egy teljesen autentikus középkori környezetben. Remélem, az olvasók értékelni fogják a kísérletemet.
A felvidéki gyermekirodalom egyik meghatározó alakja lett a kissárkány, aki egy rövid mese erejéig újra felbukkan a színen. Milyen megfontolásból keltette újra életre a közkedvelt mesefigurát?
A sárkány, aki nem akart aludni című mesekönyvem 2017-ben jelent meg, és azóta rengeteg felvidéki óvodába jutott el, leginkább Benes Tarr Csilla drámapedagógus áldásos tevékenységének köszönhetően, aki több mint két évig turnézott a mesén alapuló előadásával. Az elmúlt három évben többször is felmerült a folytatás gondolata, de a kiadó nem erőltette a dolgot. A koronavírus-járvány miatt kialakult karanténhelyzet adta az ötletet, hogy ingyen olvasnivalót ajánljak fel az embereknek, és szerettem volna több korosztályt is megszólítani. Így jött az ötlet, hogy Sárkányfi második története, A sárkány, aki nem akart tüzet okádni című mese elektronikusan jelenjen meg. Ennek az egyetlen hátránya a gyönyörű illusztrációk hiánya, de annak nagyon örülök, hogy a borítót ezúttal is az eredeti illusztrátor, Korsós Szabina készítette.
Tervezi-e újabb mesekönyv megírását?
Sosem tartottam magam meseírónak, ugyanakkor számos terv kavarog az agyamban. Most elsősorban az új történelmi regényemen, az Anjouk hetedik részén dolgozom, emellett pedig két filmterv is erősen érik, melyekben alkotóként részt veszek. Nem lehetetlen, hogy egyszer majd a Lázár evangéliuma folytatását is megírom, és elég erős késztetést érzek ifjúsági regények írására. Hazudnék, ha azt állítanám, hogy időről időre nem jut eszembe mesekönyvet írni, de ez egyelőre inkább csak afféle vágyakozás, és nem konkrét terv. Ki tudja, mit hoz még a jövő? Egy biztos: folyamatosan dolgozom, és nem hagyom cserben az olvasókat.